6:3, avagy tépd ki a középlapot!
MEGOSZTÓ
![PDF](/templates/uh/images/pdf_button.png)
![E-mail email](/templates/uh/images/emailButton.png)
Tweet
Sok hűhó semmiért... De mi a tanulság?
Maradt a régi alkotmány, de valami mégis...Igenre buzdított a polgármesteri hivatal, majd nem
Rövid idő alatt meggondolta magát a polgármesteri...Teljes a káosz a MOGYE tájékán, de még van remény
Megpróbáltuk összefoglalni, hogy mi minden történt a...![Wright, az angolok, csapatkapitánya, Leo Horn játékvezető és Puskás a mérkőzés előtt angolmagyarmeccs](/cache/multithumb_images/c.460.276.16777215.0....images.stories.Katona.hatharom.angolmagyarmeccs.jpg)
![szerkeszto](/media/szerkesztok/KATONA ZOLTN.jpg)
![](/templates/uh/images/comment.png)
Aki szerint az 1953. november 25-én lejátszott Anglia–Magyarország labdarúgó mérkőzés nem volt több egy barátságos meccsnél és a „mindig ne azzal jöjjünk, hogy mi volt a múltban, mert a mai magyar válogatott gyenge", az ne görgessen tovább. Ömlengés következik, szubjektíven.
„Hatot rúgtunk Angliának, olyan, mint egy álom..." – így kezdődik a Hobo Blues Band 1986-ban kiadott Esztrád című lemezének egyik legkülönlegesebb száma. Hobo és zenésztársai egy nagyon érdekes műben az ötvenes évek énekstílusában, némi iróniával, de mégis mulatságosan emlékezik meg a magyar labdarúgás világraszóló győzelméről.
Nemcsak ezt, hanem nagyon sok művészeti alkotást ihletett a sportesemény, például a kilencvenes évek egyik legjobb magyar játékfilmje, a 6:3, avagy játszd újra, Tutti! című Tímár Péter-film (főszerepében zseniálisan alakít Eperjes Károly) központi témája is ez a meccs.
Hatvan év alatt nagyon sokat elmondtak már a meccsről – könyvek tucatjai jelentek meg nemcsak Magyarországon, szakdolgozatok, cikkek százai foglalkoztak a történelmi mérkőzéssel.
Sporttörténetileg azért nagyon jelentős, mert a labdarúgás egyik legkomolyabb forrdalama vette akkor kezdetét - a magyarok által játszott taktikára alapultak később a világverő brazilok tizenegyei és játéksítlusa, a hollandok totális focija is ebből nőtt ki. Tény, a mai foci nem lenne olyan, amilyen, ha nincs az ötvenes évek Aranycsapata.
Ha ma bekapcsolod a Kossuth Rádiót vagy este a Duna Tévét, akkor újranézheted a mérkőzést, illetve több visszaemlékezést, a híres mérkőzéssel kapcsolatos riportot, érdekességet hallhatsz.
Valószínűleg azokról, hogy Puskás micsoda cselt csinált a harmadik gól előtt, hogy kispesti jóbarátja, Bozsik mekkora lövést zúdított Merricknek, hogy Szepesi György milyen szenzációsan közvetítette rádión a meccset.
Mindenkinek megvan a maga személyes története a 6:3-mal kapcsolatban. Az enyém is megvan, a tied is. Az enyém az, hogy a nyolcvanas években, még gyerekként Magyarországon, szállásadóinknál a sportkönyvek, újságok, más kiadványok között találtam egy akkoriban nem túl réginek számító (talán a harmincéves évfordulóra jelenhetett meg) emlékfüzetet, aminek a középlapján a Wembley-ben felállt tizenegy arcképei voltak.
Akkoriban a meccs már nem volt új nekem, mert már sokat olvastam róla (az olimpiai döntőben játszott Aranycsapat újságból kivágott fotója már ott volt a falon a könyvespolc alatt), de arra a középlapra nagyon fájt a fogam. Sunyiban ki is vettem, eldugtam egy Képes Sportba, hogy majd otthon milyen szép lesz a falon a többi focicsapat és -jelenet mellett.
Azonban a lelkiismeret elővett és addig-addig furdallt, míg a hazautazásunk előtt egy nappal, fájó szívvel szépen visszahelyeztem a középlapot a helyére. Ott maradt, nem okoztam vele szívfájdalmat az ismerősöknek, de idehaza később „ráálltam" az Aranycsapattal kapcsolatos könyvek, filmek, dvd-k, más kiadványok gyűjtésére.
Ma is fejből mondom a tizenegyet és egyebet is róluk, anélkül, hogy állandóan összehasonlítgatnám a maiakkal. Szerencsémre Buzánszky Jenővel többször is sikerült interjút készítenem, illetve egyszer egy magyar válogatott focimeccset is együtt nézhettünk.
Neked milyen személyes történeted jut eszedbe a hat-háromról? Megosztod velünk?
![hirdetes](/images/hirdetes_o.gif)