Az élhető város - Késő középkori vagy fejedelemség kori a Jézus-kápolna
MEGOSZTÓ
![PDF](/templates/uh/images/pdf_button.png)
![E-mail email](/templates/uh/images/emailButton.png)
Tweet
Élőben az októberi tanácsülésről – átadták a Vasszékely-díjakat
Kivételesen egy órával később kezdődik az...Megint lecsapott a prefektus a magyar trikolórra
Az október 23-ai díszítés miatt büntette meg a...Lyukas izék a főtéren
Az október 23-ai megemlékezés alkalmából ünneplőbe...![AsatasJezusKapolna_JezusKapolna AsatasJezusKapolna_JezusKapolna](/cache/multithumb_images/c.460.276.16777215.0...images.stories.Bedohazi.AsatasJezusKapolna.JezusKapolna.jezus_kapolna-03.jpg)
![szerkeszto](/media/szerkesztok/UH.RO.jpg)
![](/templates/uh/images/comment.png)
A Sófalvi András vezette régészcsapat a templomban és körülötte 1973-ban elvégzett ásatás eredményeit próbálta hitelesíteni, illetve kiegészíteni. Ez sikerült is - a régi kutatás eredményeit igazolták, de teljesen „szűz" részeket is feltártak, mint például a kápolna keleti karéjában levő egykori szentély helyét.
Sófalvi elmondta, hogy a templom közepében levő két kriptát legalább háromszor használták temetkezésre, de érdekes módon a maradványokat utóbb elszállították belőle - hogy mikor, miért és kik, erre nem tudtak egyelőre magyarázatot találni. Előkerült egy bronz gyertyatartó és néhány csizmapatkó is, utóbbiak az egyik eltemetett személy lábbelijén lehetettek.
Ami a templom keletkezési, építési idejét illeti, Sófalvi szerint az idei kutatáson nem került elő olyan leletanyag vagy rétegtani összefüggés, ami az Árpád-korra utalna. Minden jel azt látszik alátámasztani, hogy a kápolna késő középkori – fejedelemség kori, ám teljes bizonyossággal nem zárható ki, hogy mégis az Árpád-korban épült.
„Ha valaki néhány évtized múlva még fog itt ásatást végezni, előkerülhet olyan lelet, ami a korábbi keletkezést bizonyítja, tehát a kérdést érdemes nyitva hagyni" - mondta Sófalvi, hozzátéve, hogy egy ásatás nem arról szól, hogy az egész területet felássuk. A templom mostani bejárata előtt is nyitottak egy kutatóárkot, de nem találtak olyasmit benne, ami több információval szolgált volna.
A keleti karéjban, az említett egykori szentélyben, a kápolna szimmetriatengelyében egy oszlophelyet tártak fel, egy ún. fogadalmi kereszt helyét, mely kövekkel volt a földbe erősítve. Betöltéséből felszínre került egy 17. század elején vert pénzérme is, amely valamelyik Habsburg-uralkodóhoz köthető. Sófalvi szerint a gyógyforrások közelségében lel magyarázatot a kápolna helykiválasztása - valaki hálából építtethette a kis templomot a 17. században vagy azelőtt.
A régészeti feltárást alapos dokumentálódás követi, az érdeklődők ősszel hallhatnak-láthatnak előadást a témáról. A Haáz Rezső Múzeum régészei jelenleg Homoródszentmártonban dolgoznak.![hirdetes](/images/hirdetes_o.gif)